Haaga
Haaga (ruots. Haga) on Länsi-Helsingissä sijaitseva Helsingin 29. kaupunginosa, joka muodostaa myös oman peruspiirinsä. Haaga jakautuu edelleen neljään osa-alueeseen, jotka ovat Etelä-Haaga, Pohjois-Haaga, Kivihaka ja Lassila. Lisäksi pohjoisin osa Pikku Huopalahdesta kuuluu Haagan kaupunginosaan, mutta vuodesta 2013 lähtien ei enää Haagan peruspiiriin.[3] Yhteensä alueella on asukkaita noin 26 000 ja työpaikkoja 10 200.[1]
Haaga | |
---|---|
Haga | |
![]() Kaupungin kartta, jossa Haaga korostettuna. Helsingin kaupunginosat |
|
Kaupunki | Helsinki |
Suurpiiri | Läntinen suurpiiri |
Kaupunginosa nro | 29 |
Pinta-ala | 5,32[1] km² |
Väkiluku | 27 761 ()[2] |
Väestötiheys | 5218 as./km² |
Osa-alueet | Etelä-Haaga, Kivihaka, Pohjois-Haaga, Lassila, Pikku Huopalahti (osittain) |
Postinumero(t) | 00300 (Pikku Huopalahden pohjoisosa), 00310 (Kivihaka), 00320 (Etelä-Haaga), 00350 (Vihdintien länsipuolinen osa Haagan liikenneympyrän eteläpuolella), 00400 (Pohjois-Haaga), 00440 (Lassila) |
Lähialueet | Ruskeasuo, Niemenmäki, Munkkivuori, Pitäjänmäen yritysalue, Marttila, Reimarla, Konala, Kannelmäki, Maununneva, Pirkkola, Maunulanpuisto, Pohjois-Pasila, Länsi-Pasila |
Historia
![](../I/Vihdintie_-_ser093343_-_hkm.HKMS000005-km0000nwqm.jpg.webp)
Haagan alue käsitti aikanaan valtaosan entisestä Pikku-Huopalahden kylästä Helsingin pitäjässä. Helsinki–Turku-rautatien säännöllinen liikenne käynnistyi vuonna 1903, jolloin avattiin myös Etelä-Haagaan sijoittuva Huopalahden seisake. Maanomistaja M. G. Stenius alkoi suunnitella seisakkeen ympärille huvilayhdyskuntaa, josta tuli vuonna 1906 Haagan taajaväkinen yhdyskunta.[4][5] Nimen esikuvana ovat todennäköisesti olleet Hagan linna ja puisto Tukholman liepeillä ja se tuli alueen nimenä käyttöön huvilayhdyskunnan syntyessä; suomenkielinen muoto on ollut käytössä 1910-luvulta lähtien.[6]
Vuonna 1920 Haaga siirtyi Helsingin maalaiskunnasta erotettuun uuteen Huopalahden kuntaan ja rautatieseisakkeen ympäristöstä tuli kunnan lyhytikäinen keskus.[7] Vuonna 1923 Haaga erotettiin omaksi kauppalakseen. Kauppalan väkiluku vaihteli sen olemassaolonsa aikana noin 2 500–3 300 hengen välillä, ja sen väestön tulot olivat vain noin puolet helsinkiläisten verotettavista tuloista. Kauppalan aikana asutusta oli lähinnä Etelä-Haagan alueella; tuolloin Pohjois-Haagan alueella sijaitsi Pohjoismaiden suurimpiin kuulunut ampumarata. Kauppala liitettiin Helsingin kaupunkiin vuonna 1946 suuressa alueliitoksessa. Tämän jälkeen kerrostalorakentaminen alkoi välittömästi sekä Etelä- että Pohjois-Haagassa, joista jälkimmäinen on Helsingin vanhimpia lähiöitä. Etelä- ja Pohjois-Haagan kerrostalorakentaminen jatkui vilkkaana aina 1960-luvulle. Kivihaka rakennettiin 1960-luvulla ja Lassila Vantaankosken radan käyttöönoton myötä 1970- ja 1980-lukujen taitteessa.[5]
Alueet
Haagan kaupunginosa muodostaa yhden peruspiirin, joka jakautuu neljään osa-alueeseen seuraavan taulukon mukaisesti. Asukasluvut ovat 31.12.2011 ja 31.12.2021 mukaiset.
Alue[8] | Maapinta-ala (km²)[5] | Asukasluku 2011[8] | Asukasluku 2021[8] | Asukastiheys 2021 (as./km²) | Postinumero[9] |
---|---|---|---|---|---|
Etelä-Haaga (291) | 2,28 | 12 385 | 12 681 | 5 562 | 00300, 00320, 00350 |
Kivihaka (292) | 0,51 | 852 | 859 | 1 684 | 00310 |
Pohjois-Haaga (293) | 1,54 | 9 333 | 9 439 | 6 129 | 00400 |
Lassila (294) | 1,20 | 4 236 | 4 633 | 3 861 | 00440 |
Haaga yhteensä | 5,53 | 26 806 | 27 612 | 4 993 |
Haagan kaupunginosa rajoittuu lännessä Vihdintiehen, etelässä Munkkiniemestä erottavaan puistokaistaleeseen ja pohjoisessa Kehä I:een. Idässä alue rajoittuu suurimmaksi osaksi Hämeenlinnanväylään, lukuun ottamatta Hämeenlinnanväylän itäpuolelle sijoittuvaa Kivihaan osa-aluetta. Puistokaistaleet erottavat Pohjois-Haagan Etelä-Haagasta ja Lassilasta; etelässä Pohjois- ja Etelä-Haagan raja kulkee myös Metsäläntietä pitkin.[5]
Etelä- ja Pohjois-Haagan rajalla sijaitsee yleisölle avoin Haagan Alppiruusupuisto, joka toimii myös yliopiston kasvinjalostuksen koealueena.
Rakennuskanta ja asemakaava
![](../I/Pohjois-Haaga_1964.jpg.webp)
Haaga jakaantuu neljään varsin erilaiseen osaan. Puistomaista Etelä-Haagaa luonnehtivat sodanjälkeisellä ajalla rakennetut pienet ja matalat kerrostalot, rivitalot sekä jossain määrin sokkeloinen asemakaava, joka on Haagan huvilayhdyskunnan ajan perua.[5] Alueella on yhä jonkin verran Haagan kauppalan aikaista rakennuskantaa, muun muassa Huopalahden kirkko, Steniuksentien koulurakennus sekä muutamia huviloita ja Haagan sankarihautausmaa. Kivihaka on pieni, 1960-luvulla rakennettu kerrostaloalue Haagan kaakkoisosassa Keskuspuiston laidalla. Se koostuu maaston muotoja noudattavista pitkistä, usein taitteisista 3–5-kerroksisista kerrostaloista.
Pohjois-Haaga on Helsingin ensimmäisiä lähiöitä. Siellä on runsaasti 4–6-kerroksisia 1950-luvulla rakennettuja kerrostaloja, joiden lisäksi alueen maamerkkinä toimivat sen pohjoisosassa sijaitsevat kymmenkunta 1950-luvun lopulla rakennettua 10–12-kerroksista tornitaloa.[10] Lisäksi alueen itäreunassa sijaitsee 1970-luvun alussa rakennettu, 3–7-kerroksisista elementtikerrostaloista muodostuva korttelimainen asuinalue. Haagan luoteisosassa, Vantaankosken radan varressa sijaitseva Lassila on 1970–1980-luvun taitteessa rakennettu tiivis osa-alue. Lassilassa on sekä kerrostaloja että matalampaa rivitalo- ja pienkerrostaloasutusta.
Haagaa on täydennysrakennettu 2000-luvulla. Uudempaa rakennuskantaa löytyy esimerkiksi Laajasuon liikuntapuiston etelä- ja pohjoispuolelta.[5]
Palvelut
Oppilaitokset ja kirjastot
![](../I/Helsinki-EtelaHaagan_kirjasto-m.jpg.webp)
Haagassa toimii neljä suomenkielistä peruskoulua ja kaksi suomenkielistä lukiota. Etelä-Haagassa sijaitseva Haagan peruskoulu käsittää luokat 1–9, Pohjois-Haagan ala-asteen koulu käsittää luokat 1–6 ja Pohjois-Haagan yhteiskoulu käsittää luokat 7–9 sekä lukion. Etelä-Haagassa sijaitsee myös yksityinen Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK), jossa toimivat peruskoulun luokat 3–9 sekä lukio. Lisäksi Pohjois-Haagassa toimii Marjatta-koulu, joka on pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaille tarkoitettu erityiskoulu. Stadin ammatti- ja aikuisopiston autoalan oppilaitos sijaitsee Haagassa, samoin Haaga-Helia ammattikorkeakoulun hotelli-, ravintola- ja matkailualan kampus. Valkeassa talossa koulutusta tarjoaa Humanistinen ammattikorkeakoulu[11].
Ruotsinkielinen peruskoulu Hoplaxskolan palvelee Haagan ruotsinkielisiä oppilaita. Etelä-Haagassa toimii ruotsinkielinen lukio Gymnasiet Lärkan.
Haagassa sijaitsee kaksi kirjastoa: Etelä-Haagan kirjasto sekä nimestään huolimatta Lassilan osa-alueella sijaitseva Pohjois-Haagan kirjasto.
Terveyspalvelut
Haagan asukkaita palvelee Etelä- ja Pohjois-Haagan rajamaille sijoittuva Haagan terveysasema.
Haagassa sijaitsee useiden kuulovammaisjärjestöjen käyttämä Valkea talo sekä Haagan kuntoutuskoti, joka on tarkoitettu mielenterveyskuntoutujille.[12]
Kivihaan osa-alueella sijaitsee Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun päätoimipiste.
Liikenne
![](../I/Pohjois-Haaga_Train_Station_Northbound.JPG.webp)
Haagaa ympäröivät Vihdintie, Hämeenlinnanväylä ja Kehä I. Autoliikenteen lisäksi Haagasta on monipuoliset joukkoliikenneyhteydet eri puolille pääkaupunkiseutua. Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Haagan läpi, ja Vantaankosken rata erkanee siitä Etelä-Haagassa sijaitsevan Huopalahden rautatieaseman kohdalla. Toinen kaupunginosaa palveleva rautatieasema, Pohjois-Haagan rautatieasema, sijaitsee Vantaankosken radalla Lassilan osa-alueella. Bussiyhteyksistä tärkeimmät ovat Haagan läpi kulkevat runkolinjat 40 (Elielinaukio–Kannelmäki) ja 550 (Westendinasema–Itäkeskus), joiden ohella alueen kautta kulkee useita muita bussilinjoja.
Seurakunnat
![](../I/Huopalahti_church.jpg.webp)
Huopalahden seurakunnan ja Hakavuoren seurakunnan yhdistyttyä 1.1.2011, Etelä-Haagan ja Kivihaan sekä Pohjois-Haagan ja Lassilan alueet muodostavat nykyisin Haagan seurakunnan.[13]
Nykyisin Haagan seurakunnan ainoa kirkko on Etelä-Haagassa sijaitseva Huopalahden kirkko, joka vihittiin käyttöön vuonna 1917. Lisäksi Pohjois-Haagassa sijaitsee vuonna 1963 valmistunut Hakavuoren kirkko, joka poistettiin käytöstä sisäilmaongelmien vuoksi vuonna 2016.
Urheilu
Etelä- ja Pohjois-Haagan väliin sijoittuvalla puistokaistaleella sijaitsee Laajasuon liikuntapuisto. Myös Lassilan osa-alueella on liikuntapuisto.
Haagassa toimii jalkapalloseura Pohjois-Haagan Urheilijat (FC POHU).
Lähteet
- Lindh, Tommi, 1996: Helsingin rakennuskulttuuri-inventointi – 29. Haaga. Helsingin kaupunginmuseon tutkimuksia ja raportteja 1/1996. ISBN 951-772-867-0.
- Poutanen, Markku: Balladi Pohjois-Haagasta: Pohjois-Haagan historiaa, nostalgiaa ja muisteluja vuosilta 1956-1965. Helsinki: Markku Poutanen, 2022. ISBN 978-952-94-6394-7.
Viitteet
- Helsinki alueittain 2014 (Haagan peruspiiri sivuilla 62-65) 2015. Helsingin kaupungin tietokeskus. Viitattu 10.5.2015.
- http://www.aluesarjat.fi/. Tieto on haettu Wikidatasta.
- Helsingin kaupunginhallituksen pöytäkirjan liite 26.11.2012 hel.fi. Viitattu 20.2.2013.
- Roos s. 51
- Helsinki alueittain 2012 Helsingin kaupungin tietokeskus.
- Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 154. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970.
- Pohjanpalo, Olli: Ennen sotia Helsingin maalaiskunta suorastaan tyrkytti alueitaan Helsingille Helsingin suuresta alueliitoksesta kulunut 50 vuotta HS.fi. 31.12.1995. Viitattu 26.4.2022.
- Helsingin väestö äidinkielen ja iän mukaan 31.12. PX-Web. Viitattu 25.4.2022.
- Postinumeroalueet kartalla kartta.com.
- Pohjois-Haaga: Pohjantähti Helsingissä, s. 12–16.
- Kampukset ja yhteystiedot Humanistinen ammattikorkeakoulu. Viitattu 18.7.2022.
- http://www.hel.fi/wps/wcm/connect/HelsinkiV2/fi/sosiaali-ja-terveyspalvelut/sosiaalinen-tuki-ja-toimeentulo/asunnottomien-tuet-ja-palvelut/asuintalot/haaga/ (Arkistoitu – Internet Archive)
- Suomen evankelisluterilainen kirkko http://evl.fi/EVLUutiset.nsf/0/1EEDD2D14C76A60FC225741800493D01?opendocument&lang=FI [vanhentunut linkki]
Aiheesta muualla
- Haagan kartta (Helsinginkartta.fi) (Arkistoitu – Internet Archive)